Vse točke, ki sva jih označila na zemljevidu sva šla fotografirati na teren. Kar nekaj zanimivih opažanj se je zgodilo tekom terenskega dela.
Eden izmed zanimivih stranskih učinkov raziskovanja prostora po metodi naključja je, da zaradi dejstva da ne vemo kaj nas tam čaka, vstopamo v prostor popolnoma brez vnaprejšnjega predsodka. Ker prostor raziskujemo, mu namenimo več časa in ga podrobneje spoznamo. Kljub temu, da so bile nekatere točke že prej znane, se je izkazalo, da prostor »skriva« še nešteto zanimivih stvari. Zame kot tudi za Darjana je bilo veliko prostorov popolnoma novih, kljub dejstvu da sva oba iz Ljubljane in jo dobro poznava. Razlika je če v prostoru samo prehajamo ali pa se v prostoru ustavimo in ga dejansko gledamo.
Nekateri prostori so bili seveda bolj zanimivi od drugih. Tako so se kot najbolj zanimivi izkazali obrobni, zapuščeni prostori, t.i. vrzeli v mestnem tkivu. Bolj ko je okolje urejeno manj svobode ti dopušča pri ustvarjanju. Prostori, ki pa jim že v osnovi nekaj manjka pa kar sami vabijo, da jih dopolnimo. Če npr. primerjamo otoček asfalta nasproti Zavarovalnice Triglav in gradbišče na vogalu Resljeve in Masarykove.
Iz SSKJ-ja sva iz množice besed izbrala tiste, ki so se najbolj navezovale na vsebino gledališke igre (na obdobje mladosti).
Brezglavost
Brezhiben
Brezmejnost
Brezobličnost
Brezperspektivnost
Brezpogojnost
Brezposelnost
Brezpotje
Brezskrben
Brezbarvnost
Brezbeseden
Brezciljnost
Brezčasen
Brezdelnost
Brezdomstvo
Brezsmiselnost
Breztežnost
Brezvezen
V naslednjem koraku sva združila prostore in besede iz slovarja. Ponujala sta se nama dva načina. Prvi je bil, da glede na to, da vsa lokacije že poznala, na podlagi asociacije vsakemu prostoru pripiševa besedo. Drugi način pa je bil, da jih poveževa z določenim pravilo (npr. zaporedje besede v slovarju povežemo z zaporedjem številk prostorov).
V nadaljevanju sva se odločila, da sistem dela zastaviva bolj svobodno. Tako nisva uporabila le prostorov, ki sva jih določila ampak tudi prostore, na katere je asociirala beseda…Spet neke vrste »brainstorming (slo. čaranje), ki pa je zavoljo prejšnjega sistematičnega dela imelo zelo oprijemljivo jedro. Koristen je bil predvsem material pridobljen na terenu. Delo zato ni toliko izhajalo iz oblike temveč je bilo mnogo bolj usmerjeno v vsebino (kako se določen kraj, kontekst navezuje na vsebino igre…). Gre za vzpostavljanje povezav med vsebino in okoljem.
Rezultati se kažejo na dva načina. V nekaterih primerih je bila že situacija na lokaciji sami dovolj, da je z besedo tvorila logično celoto. V drugem primeru pa sva na lokaciji intervenirala midva v skladu z določeno besedo.
Polje + brezciljnost |
![]() |
Rog + brezdomstvo |
![]() |
gradbišče + brezdelnost |
![]() |
Masarykova + brezhibnost |